GBK glossarySearch the glossaries created from glossary-building KudoZ (GBK) questions. | To see the desired glossary, please select the language and then the field of expertise. |
Home Compare [close] Compare [close] - Bulgarian
- Poetry & Literature
- Search
- Term
- Poetry & Literature
- Definition(s)
- Строфата е организирано съчетание на стихове, закономерно повтарящи се в стихотворението. По правило в поетическите текстове стиховете се римуват един с друг в определен ред. Нерядко се срещат и поетически текстове без рими - бели стихове.
Най-малко 2 стиха може да образуват строфа. Строфите биват няколко вида според броя на стиховете
Wikipedia - by Svetla Chorbadzhieva
- Example sentence(s)
- Строфата е съчетание от няколко стиха, които са в смислова връзка помежду си и представляват относително завършена изразна цялост. Тя се проявява при различни стихосложения. Най-последователно се използва при силабо-тоническото стихосложение. Между отделните строфи има по-значителни паузи, които напомнят антрактите в драматичното изграждане; чрез тях се обособяват различни мисловни единици, утвърждават се характерни образи.
Строфите биват различни видове – те може да обединяват от два до шестнадесет стиха. В творчеството на големите поети класици наблюдаваме строфично разнообразие в зависимост от съдържанието, емоционалността, композицията, ритъма.
Двустишието е познато още в древногръцката поезия, където се употребява елегическият дистих /състоящ се от хекзаметър и пентаметър/.
Разпространен е и терцетът – строфа от три стиха с различно римуване, като най-често и трите стиха имат една рима. Терцината /на която е написана “Божествената комедия” на Данте/ е особен вид тристишна строфа с верижно римуване – вторият стих от всяка строфа се римува в първия и третия на следващата строфа /аба, бвб, вгв/. Четиристишието /катрен/ се използва най-много; римуването е различно: съседно, кръстосано, обхватно. В миналото са били употребявани много шестостишието /секстина/ и осмостишието /октава/. При октавата има специално римуване, като първите шест стиха се римуват кръстосано с тройна рима, последните два стиха – съседно /абабабвв/. Особен вид осмостишие е триолетът, при който се употребяват само две рими: една в първия, третия, четвъртия, петия и седмия стих и друга във втория, шестия и осмия /абааабаб/. Деветостишието /нона/ е познато в различни варианти: “Чайлд Харолд” на Байрон е написана в Спенсерова строфа /абаббабаа/.
Оригинална по изграждане е онегинската строфа, използвана от Пушкин в “Евгений Онегин” – тя се състои от четиринадесет стиха, първите три четиристишия /те не са отделни строфи/ имат кръстосано /абаб/, съседно /ввгг/ и обхватно римуване /деед/, а последните два стиха се римуват съседно с ударение на последната сричка /жж/. Онегинската строфа има някои сходни особености със сонета – особена строфична форма, състояща се най-често от два катрена и два терцета /английският сонет, например у Шекспир, се състои от три катрена и едно двустишие/.
В миналото е употребявана и формата станси – това са строфи от четири или осем стиха, всяка от които е по-самостоятелна в смислово отношение, изразява цялостна мисъл.
Стихотворна структура без ясно очертани строфи се нарича астрофическа /често в подобни случаи обаче има някакво разделяне на приблизително или напълно еднакви стихотворни групи/.
Своеобразно строфично изграждане наблюдаваме в поезията на източните народи, традиционно утвърдено в миналото и съществуващо до наши дни. В това отношение характерни са такива лирически видове, като газела, касида и рубаи. Газелата се изгражда чрез двустишия, наричани бейт, с монорима по схемата аа, ба, ва, га и пр. – до дванайсет като максимално проявление. Същата строфично-римова схема има и касидата, която е с тържествен, одичен, дидактичен или философски характер. При рубаи строфата е четиристишна с еднаква рима в първи, втори и четвърти стих /ааба/ - http://slavici.blogspot.com/2009/02/blog
by Svetla Chorbadzhieva - Related KudoZ question
Compare [close] - Polish
- Poetry & Literature
- Search
- Term
- Poetry & Literature
- Definition(s)
- Strofa (z łac. stropha, pot. zwrotka) – zestaw pewnej liczby wersów (wyodrębnionych w całość i oddzielonych przerwą graficzną od innej całości), który jest elementem wierszotwórczym. Strofa występuje tylko w utworze lirycznym, pełni istotną funkcję w rytmice i intonacji. S. mogą występować w wierszach każdego rodzaju: białym, wolnym, sylabicznym, tonicznym, sylabotonicznym, ale w wierszu wolnym mogą nie mieć charakteru regularnego. Wikipedia - by WitWoj (X)
- Example sentence(s)
- Poetyka - Strofa saficka - układ strofy wiersza charakterystyczny dla Safony. Najstarsze świadectwo użycia tej formy to jej Hymn do Afrodyty. - gapa.pl
by WitWoj (X) - Related KudoZ question
Compare [close] - Russian
- Poetry & Literature
- Search
- Term
- Poetry & Literature
- Definition(s)
- Слово «строфа» дословно переводится с греческого как «оборот» или «кружение». По большому счету, перевод довольно точно раскрывает суть этого термина, ведь строфа — это не что иное, как сочетание строк в стихотворении, где закончены циклы рифм, размера и ритма. С точки зрения синтаксиса чаще всего строфа является завершенной единицей или группой единиц (предложений). Строки в строфе объединены не только по смыслу, но и по своей структуре, которая повторяется на протяжении всего стиха.
ПишиСтихи - by Vitals
- Example sentence(s)
- Строфа состоит из нескольких строк, образующих ритмическую единицу. Строфа содержит определенное число строк с определенной схемой рифмовки.
Наиболее часто встречается строфа из 4 строк:
"Буря мглою небо кроет,
"Вихри снежные крутя.
"То как зверь она завоет,
"То заплачет как дитя.
- http://www.neogranka.com/forum/showthrea
by Vitals - Related KudoZ question
Compare [close] - Persian (Farsi)
- Poetry & Literature
- Search
- Term
- Poetry & Literature
- Definition(s)
- دو یا چند بیت که بخشی از یک شعر را تشکیل می دهند. Own research - by Ali Beikian
- Example sentence(s)
- تَرجیعبَند از قالبهای شعر فارسی است که از غزلهای چند بیتی که هم وزن هستند تشکیل شده و برای اتصال این غزلها به یکدیگر از یک بیت تکراری استفاده مینماید. بیت ترجیع با قافیهای ویژه و لفظ و معنی یکتا تکرار میگردد. این بیت بند ترجیع یا بند برگردان نامیده میشود. به هریک از غزلها، خانه یا رشته گفته میشود.[۱] هر خانه از ۵ تا ۲۵ بیت(گاه کمتر یا بیشتر) تشکیل شده. معروفترین ترجیعبندها از هاتف اصفهانی و سعدی است.[۲]
- ویکیپیدیا
by Ali Beikian - غزل هايي است هم وزن با قافيه هايي متفاوت كه بيت يكسان مصرعي آن ها را به هم مي پيوندد. به هر غزل يك «خانه» و به بيت تكراري «ترجيع» مي گويند. ترجيع بند خاص شعر فارسي است و درون مايه هايي چون، مدح، عشق و عرفان دارد. قديم ترين ترجيع بند از فرخي سيستاني و زيباترين آن ها از سعدي (قرن 7) و هاتف اصفهاني است. يكي از شرط هاي زيبايي ترجيع بند آن است كه بيت آخر هرخانه با بيت ترجيع (برگردان) آن، از نظر معني مناسبتي تمام داشته باشد.
- آرايه هاي ادبي – نظري
by Ali Beikian - اين قالب، از تعدادی غزل (موسوم به خانه) ساخته شده است به گونه ای كه در حدّ فاصل غزلها، بيت هايي قافيه دار به نام بند ترجيع مي آيند. بندترجيع در خانه های مختلف می تواند متفاوت باشد و يا عيناً تكرار شود. اين قالب از نخستين دوره های شعر فارسی وجود داشته و ترجيع بند ناميده مي شده است. بعدها، كسانی كه گويا به افزونی تقسيم بندی ها علاقه داشته اند، نوعی را كه بند ترجيع آن در هر خانه تغيير مي كند، تركيب بند نام نهاده اند و از آن هنگام، دو قالب ترجيع بند و تركيب بند داشته ایم. شعر هاتف اصفهاني (اقلیم عشق) با بند ترجيع ثابت "كه يكی هست و هيچ نيست جز او وحده لا اله الاّ هو" ترجيع بند و مرثيه ی دوازده بندی محتشم كاشاني براي رویداد كربلا، تركيب بند شمرده می شده است.
سعدی در ترجیع بند خود می گوید:
ای زلف تو، هرخمی کمندی / چشمت به کرشمه، چشم بندی
مخرام بدین صفت مبادا / کزچشم بدت رسد گزندی
ای آینه ایمنی که ناگاه / در تو رسد آه درد مندی
یاچهره بپوش یا بسوزان / بر روی چو آتشت سپندی
دیوانه عشقت ای پری روی / عاقل نشود به هیچ پندی
تلخ است دهان عیش از صبر / ای تنگ شکر ، بیار قندی ...
بنشینم و صبر پیش گیرم
دنباله ی کار خویش گیرم
دردا که به لب رسیده جانم / آوخ که ز دست شد عنانم
کس دید چو من ضعیف هرگز / کز هستی خویش در گمانم
پروانه ام اوفتان و خیزان / یکباره بسوز و وارهانم
گر لطف کنی بجای اینم / ور جور کنی سزای آنم
جز نقش تو نیست درضمیرم / جز نام تو نیست بر زبانم
گر تلخ کنی به دوری ام عیش / یادت چو شکر کند دهانم ...
بنشینم و صبر پیش گیرم
دنباله ی کار خویش گیرم
- Persian Forum
by Ali Beikian - Related KudoZ question
- Compare this term in: Serbian, Croatian, Albanian, Arabic, Czech, Chinese, Danish, German, Greek, English, Spanish, Finnish, French, Hindi, Hungarian, Italian, Japanese, Portuguese, Romanian, Slovak, Swedish, Ukrainian, Urdu
| | The glossary compiled from Glossary-building KudoZ is made available openly under the Creative Commons "By" license (v3.0). By submitting this form, you agree to make your contribution available to others under the terms of that license. ![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/3.0/88x31.png) | | | | X Sign in to your ProZ.com account... | | | | | | |